Ministrstvo za javno upravo z novim varnim podatkovnim centrom v Mariboru
Pošta Slovenije je ministrstvu za javno upravo včeraj v uporabo predala podatkovni center visoke varnosti, ki se nahaja v prostorih poštnega logističnega centra v Mariboru.
Pošta Slovenije je ministrstvu za javno upravo v uporabo predala podatkovni center visoke varnosti, ki se nahaja v prostorih poštnega logističnega centra v Mariboru. Gre za drugi podatkovni center ministrstva, ki enega že najema v Ljubljani. Oba bosta medsebojno povezana, so sporočili s pošte. Kot so pojasnili na Pošti Slovenije, z ministrstvom dolgoročno in uspešno sodelujejo na področju informacijsko-komunikacijskih storitev, predvsem pri najemanju zmogljivosti podatkovnih centrov.
Podatkovni center visoke varnosti
Zdaj so sodelovanje še nadgradili, saj sta generalni direktor Pošte Slovenije Boris Novak in član poslovodstva Andrej Rihter generalnemu direktorju direktorata za informatiko na ministrstvu za javno upravo Juriju Bertoku v poštnem logističnem centru v Mariboru predala v uporabo podatkovni center visoke varnosti z dodatnimi pisarniškimi prostori in komunikacijsko povezljivostjo do primarnega podatkovnega centra ministrstva v Ljubljani.
Kot so spomnili na pošti, je lanska konsolidacija javne uprave pomenila tudi konsolidacijo na področju informacijsko-komunikacijskih tehnologij po posameznih ministrstvih. Tako je ministrstvo za javno upravo lani izrazilo potrebo po dodatnih zmogljivosti podatkovnih centrov v Mariboru. To je pomenilo najem še enega celotnega podatkovnega centra visoke varnosti zmogljivosti sto kvadratnih metrov.
Vsi podatki se hranijo v Sloveniji
Pošta Slovenije danes razpolaga z 800 kvadratnimi metri podatkovnih centrov, pri čemer 200 kvadratnih metrov najema ministrstvo za javno upravo. Podatkovni centri so zgrajeni na dveh lokacijah, in sicer v prostorih poštnega logističnega centra Maribor in poštnega logističnega centra Ljubljana.
Zgrajeni so po najvišjih varnostnih standardih. Vsi podatki se hranijo v Sloveniji, stranke Pošte Slovenije pa so med drugim bančne in državne institucije, avtomobilska industrija, telekomunikacijski operaterji, šolstvo in tehnološka podjetja, so še pojasnili.